Den+didaktiske+reasjonsmodellen

Før vi går nærmere inn på den didaktiske relasjonsmodellen anbefales Sir Ken Robinsons forelesnig om //changing paradigms.// toc media type="youtube" key="zDZFcDGpL4U" width="425" height="350" = =

Her en Wiki om gode presentasjoner.......

= = =Didaktisk relasjonsmodell=

Figuren er hentet fra [|Wikipedia]

[|Munkvold, Fjeldavli, Hjertø og Hole (2008)] forklarer hensikten med en slik modell å angi hvilke faktorer og relasjoner som bør analyseres når vi planlegger undervisning eller kurs. Kategoriene blir sett på som gjensidig avhengig av hverandre og ingen har en entydig styrende funksjon. Forfatterne av boka [|//Nettbasert undervisning//]bruker begrepet læringsmiljø som betegnelse for samvirke mellom alle de forskjellige faktorene. Vi må sørge for god sammenheng og indre konsistens mellom de ulike kategoriene. //Når vi velger arbeidsmetoder og vurderingsformer må vi i begge tilfeller se dem som en del av helheten og tenke igjennom hvordan de påvirkes av de andre kategoriene i relasjonsmodellen (fra side 19 i boka)//

Deltakerforutsetninger tar utgangspunkt i at studentene har ulike forventninger, kunnskaper, erfaringer, evner og hjemmebakgrunn. For å kunne tilpasse opplæringen til den enkelte, må vi som lærere kjenne til studentene, deres interesser og evner. Noe av det vanskeligste er å planlegge undervisningen for hele klassen. En klasse består av studenter på svært forskjellig kunnskaps- og ferdighetsnivå. Studenter som søker seg til teknisk fagskole har fagbrev eller praksis fra yrkesfag som bakgrunn. Regjeringen har i [|St. meld. nr. 44 (2008-2009)] lagt vekt på at en skal styrke utdanningssystemets evne til å motvirke sosiale forskjeller og legge grunnlag for livslang læring i hele utdanningslinja. Stortingsmeldingen slår fast at det er behov for å tenke nytt om etter- og videreutdanning. Det er viktig at voksne deltar i læringsaktiviteter i det daglige arbeidet og gjennom etter- og videreutdanning. Dette hevdes å være en forutsetning for å gi levedyktige arbeidsplasser og muligheter for den enkelte til å omstille seg i et omskiftelig arbeidsliv. Livslang læring beskrives som en forutsetning for å kunne arbeide fram til oppnådd pensjonsalder og et premiss for å lykkes med arbeidslinja i norsk velferdspolitikk.

I dette arbeidet anses [|fagskolen som viktig], da skolen kan gi tilbud til de som av ulike grunner ikke har oppnådd generell studiekompetanse. I tillegg kan fagskolen også være et alternativ til en profesjonsutdanning på høgskolenivå. Som et alternativ for de mange som begynner på høgskole og universitet uten å fullføre, vises det til fagskoleutdanning som et alternativ. Dette forklares med at fagskoleutdanningen ligger tettere opp til arbeidslivet og praksisfeltet enn mange typer høyere utdanning.

[|Fagskoleloven] § 1 (2) definerer fagskoleutdanningen som “yrkesrettede utdanninger som bygger på videregående opplæring eller tilsvarende realkompetanse, og som har et omfang tilsvarende minimum et halvt studieår og maksimum to studieår.”

Dette er en generell beskrivelse av studentgruppa, men det kan være store individuelle forskjeller i studentforutsetninger i en undervisningsgruppe. Derfor må vi forberede oss ekstra godt for å tilfredsstille kravet om et godt undervisningsopplegg for hele klassen. Forskjeller i motivasjon er også noe vi må ta hensyn til når vi planlegger undervisningen.

I denne forbindelse vil jeg minne om noen velkjente læringsprinsipper som ofte refereres til med forkortelsen MAKVIS. Når vi planlegger undervisning, bør vi ha disse prinsippene i tankene og hele tiden vurdere hvordan de ulike læringsaktivitetene bidrar til at vi oppfyller disse. Figuren er hentet fra [|Munkvold, Fjeldavli, Hjertø og Hole (2008)] //Nettbasert undervisning, side 18//



Rammefaktorer
Rammefaktorer har med omgivelsene rundt undervisningen å gjøre. Det er de forholdene som på ulike vis begrenser eller muliggjør undervisning og læring. Her er det tenkt på læremateriell; lærebøker og annet materiell. I LØM-fagene har vi gode lærebøker og arbeidsbøker som er utarbeidet til bruk i fagskolen. På It's Learning er lærebøker og ressurser omtalt på de ulike fagrommene. Det er ikke sikkert at alle lærere vil velge de samme lærebøkene så her må tilbud fra de ulike forlagene vurderes nøye.

Tid er en viktig rammefaktor. Skal vi jobbe med prosjektet i tre uker eller går dette utover andre viktige opplegg som det skal fokuseres på. Det er satt av 8 timer undervisning i uka totalt for LØM-fagene ved Fagskolen Tinius Olsen. Organisasjon og ledelse har et omfang på tre timer per uke gjennom det første skoleåret. Mens Økonomistyring og Markedsføringsledelse har et omfang på henholdsvis tre + to timer per uke gjennom det andre studieåret. Timene har kommet etterhverandre på timeplanen slik at lærer har hatt fleksibilitet til å disponere tiden.

Lærer kan også sees på som en rammefaktor. Det påstås at den dyktige og erfarne lærer behersker lærerjobben bedre, enn den nye og uerfarne lærer. Et prakssfellesskap hvor deling av både taus og eksplisitt kunnskap deles kan gi en synergieffekt for alle som deltar.

En del andre rammefaktorer er gitt fra myndighetenes side. Som for eksempel størrelse på klasserom og timeantall. Klassene i LØM-fagene er ofte sammenslåtte grupper fra ulike fordypninger. Det vil være klassestørrelse på 20-30 studenter. De fleste har tilgang til bærbar PC, men skolen benytter også datalabber med stasjonære maskiner. I store klasserom med 30 datamaskiner på, er det en stor fordel å bruke mikrofon. På den måten når stemmen ut til alle og lærer kan konsentrere seg om innhold i stedenfor fysiske hindringer som støy fra maskiner.Alt undervisningsmateriell lagres elektronisk tilgjengelig for alle studenter på læringsplatformen It’s learning.

Mål
Læringsmål for LØM- fagene finnes under linkene Felles for LØM fagene og Vurdering for læring Spørreordet “Hvorfor” blir viktig når vi skal sette oss mål for undervisningen. Vi kan sette oss mål på kort eller lang sikt. Målfaktoren har med hva vi forventer at studentene skal ha lært i løpet av undervisningsperioden. Det nasjonale kvlitetsrammeverket definerer tre hovedtyper læringsmål:

Kunnskapsmål, Ferdighetsmål og mål for Generell kompetanse og er presisert i følgende tabell:



Innhold
//Mål og innhold er to forskjellige sider av samme sak. Innholdet er det som skal læres. Det har med lærestoff og temaer i undervisningen å gjøre. Innhold kan også i noen grad åpnes for elevvalg, men vi må huske at skolen har en læreplan å forholde seg til, og den må oppfylles når det gjelder valg av innhold i undervisningen. Innhold kan også være arbeidsmåter. Elevene skal lære å samarbeide eller få erfaringer med PBL (problemorientert læring). // ([|Wikipedia)]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Den toårige tekniske fagskolen utdanner fagteknikere. I følge Nasjonal plan for toårig teknisk fagskoleutdanning skal en fagtekniker bidra til løsning av kompliserte og sammensatte (tverrfaglige) problemstillinger og arbeidsoppgaver, ofte i samarbeid med andre. LØM-modulen ivaretar behovet for kunnskaper og ferdigheter innen økonomiske og administrative disipliner, på tertiærnivå, og forventet læringsutbytte etter endt studium er formulert slik: <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">//En fagtekniker må bl.a. kjenne til og kunne anvende relevante planleggings- og styringsverktøy og anerkjent teori, for å kunne ivareta ledelsesfunksjonen i en organisasjon. Hovedfokuset ved gjennomgang av emnene økonomistyring, organisasjon og ledelse og markedsføringsledelse er derfor ledelsesaspektet.// (Nasjonal plan for toårig teknisk fagskoleutdanning, LØM-modulen, s. 1)

Her en PowePoint presentasjon om

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">I Nasjonal plan for toårig teknisk fagskoleutdanning beskrives erfarings- og [|problembasert] dialogundervisning i <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">klasserom som anerkjente pedagogiske metoder for å kunne se de ulike emnene i sammenheng. Studentene oppfordres til aktiv deltakelse i undervisningen gjennom å bidra med sine erfaringer fra yrkeslivet, og som forbruker og privatperson. Videre står i det i planen at studentene skal utfordres på egne holdninger og meninger/tanker/oppfatninger om temaer som bl.a. HMS, etikk og verdier. Samarbeid med kommunikasjonslærerne er også foreslått som arbeidsmåte.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Det vil være noe lærerstyrt gjennomgang av teori, men den teoretiske gjennomgangen vil bli knyttet opp mot studentenes egne erfaringer og kritiske refleksjon i forbindelse med egen yrkespraksis. Undervisningen består av forelesninger, selvstudie, øvinger og prosjektarbeid. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Studentne vil også arbeide med utvikling og bruk av ulike modeller og planleggings- og beregnings-verktøy, samt utstrakt bruk av IKT.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Eksterne forelesere fra næringslivet og bedrifter FTO har samarbeidsavtaler med skal også benyttes i undervisningen. Hensikten er å få til en tettere forbindelse mellom teori og praksis, og sikre yrkesrelevans.

**Nettstøttet undervisning**
[|Munkvold, Fjeldavli, Hjertø og Hole (2008)] har i boka //Nettbasert undervisning// beskrevet god nettpedagogikk som langt på vei følger de pedagogiske prinsippene vi har for tradisjonell undervisning. Men, pedagogikken er påvirket av av vi benytter et spesielt medium noe filmen om nettundervisning også forteller noe om.

**Nettundervisning**
<range type="comment" id="405123">‍‍media type="youtube" key="1DhpJRuqDjw" width="382" height="315" ‍‍

**Omvendt klasserom (Flipped classroom)**
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Her finner du en blogg som tar for seg temaet [|"Det omvendte klasserom"] <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">I bloggen er det henvist til de personene som har laget videoene som følger her:


 * media type="youtube" key="nEfojG9ckYA" width="382" height="315" align="left" || media type="youtube" key="2H4RkudFzlc" width="382" height="315" align="right" ||

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Se også Ingunn Kjøl Wiigs [|foredrag]om det omvendte klasserom.

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Begrepet vurdering er knyttet til det å sette verdi på noe. Dette er en viktig faktor i undervisningen. Vi kan bruke vurdering på flere forskjellige måter. Vi kan være produktorientert og bare vurdere resultatet av elevenes læring i form av en individuell prøve eller vurdere prosjektrapporten og kanskje sammenlikne prosjektrapportene. I denne forbindelse er det noen begrepsforhold som det er vanlig å tenke i: Produktvurdering versus prosessvurdering, formell vurdering versus uformell vurdering, individ vurdering versus system vurdering, objektiv vurdering versus subjektiv vurdering. // [|Wikipedia)]

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Blooms taksonomi er forklart i [|Munkvold, Fjeldavli, Hjertø og Hole (2008)] //Nettbasert undervisning, side 17.// <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Pedagogsike mål er kategorisert som læringsmål for kunnskaper som studentene skal tilegne seg gjennom læringsprosessen. Tabellen viser hvilke ferdiger som oppnås for ulike kognitive kompetansenivåer. Den viser også eksempler på spørsmålord for å undersøke om studentene har tilegnet seg disse evnene.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Under linken om Vurdering for læring finner vi detaljer om vudering i LØM-modulen:

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Det gis karakterer med skriftlig kommentarer på alle obligatoriske (arbeidskrav) prøver og innleveringer/case med den hensikt å fremme læring. Studenten får løpende muntlige vurderinger/tilbakemeldinger underveis i skoleåret.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Vurdering for og av læring **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Det gis èn karakter på tverrfaglig årsprøve. Studenten får utdelt forslag til løsningsmomenter etter prøven. Samtale mellom faglærer og student ved behov etter gjennomgang av årsprøven i klassen, og etter at studenten har studert løsningsforslaget. Studentene leser og vurderer en besvarelse fra en av sine medstudenter (anonym gjennom bruk av kandidatnr.) for å få innblikk i hvordan besvarelser vurderes av sensor. Lærer i faget har hovedansvar for vurderingsresultatet.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Gjennomføring studentsamtaler i løpet av skoleåret – en studentsamtale i hvert semester. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Hensikten med disse samtalene er å etablere et godt samarbeidsklima mellom lærer og student, samt gi studenten faglig veiledning og støtte i læringsprosessen. Samtalen kan ta utgangspunkt i tidligere gitte oppgaver, (prøver, innleveringer og annet skolearbeide) og vil således fungere som en veiledningssamtale hvor studenten får tilbakemeldinger på hva han/hun bør ta tak i og arbeide videre med. Studenten skal også kunne ta opp temaer som er relevante for den utdanningssituasjonen studenten befinner seg i.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Underveisvurdering **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Det gis karakter i modulen. Det er den helhetlige kompetanse i modulen som vurderes. Karakteren fastsettes ved oppgaveløsning og individuell prøve. Prosessen og resultatet fra prosjektarbeidet, initiativ og samarbeide i læringssituasjon skal inngå i karakteren.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Modulkarakterer **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Alle studentene skal opp til en tverrfaglig eksamen der alle tre emnene inngår. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Eksamensoppgavene for en slik tverrfaglig eksamen utarbeides sentralt med lokal sensur.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Eksamen **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Fagskolen bruker en karakterskala fra A-F. Hvor A er høyeste oppnåelige karakter og F er lavest. Hvordan disse forklares finner du på linken til siden som heter Felles for LØM fagene.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 120%;">Vurderingskriterier **